2ona+lectura+de+hume+grup+1+PRIMES+CAPITOLS

**Capítol / Línia ** || **Tema / Tesi ** || **Comentari ** || **Text ** || Resum del Tractat || Hume explica que perquè una obra sigui més fàcil d’entendre per a tothom també ha de ser breu. Quan s’allarguen les coses alhora es compliquen i per això escriu aquest resum. || //Els qui no estan acostumats al raonament abstracta són propensos a perdre el fil de l’argument quan la seva trama assoleix grans proporcions i cada una de les seves parts està reforçada amb tota mena d’argumentacions. // || La crítica de l’obra de Hume || L’obra de Hume ha sigut catalogada d’obscura i de difícil comprensió, però ell creu que se l’ha jutjat per l’extensió més que pel contingut i que en el fons presenta temptatives atrevides per cridar l’atenció de tothom. || //Ha estat titllada d’obscura i de difícil comprensió, penso que és a causa de la seva extensió i no pas del caràcter abstracte de la seva argumentació. // || Crítica de Hume a tot el poble, cultes o no || Hume critica als cultes (“els pocs”) ja que han seguit indiferents davant la seva obra i als no cultes ja que jutgen sense haver pensat mai sobre el tema ni tenir opinió pròpia. || //[...] especialment perquè ningú que no hagi pensat sovint en aquests temes no pot ser-ne un jutge adient, i són propensos a formar per si mateixos sistemes propis i no estan disposats a abandonar-los. // || Argument triat || Hume diu que ha triat un argument molt simple i que és l’únic punt que ha procurat desenvolupar. || //He triat un argument molt simple, dissenyat curosament des del principi a la fi. Aquest és l’únic punt que he procurat desenvolupar. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">La filosofia moderna || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Hume fa referència als antics filòsofs que només parlaven del sentit comú i proposa una filosofia moderna molt atenta al pensament científic modern. Pretén partir de conceptes precisos, de fets i no d’hipòtesis. Intenta imitar a Galileu o Newton quan estudiaven la física. El seu objectiu es crear una idea general partint de casos singulars fins a arribar a una idea que ho englobi tot. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Si, en examinar diversos fenòmens, troben que tots ells es resolen en un principi comú, i podem englobar aquest en un altre principi, arribarem, finalment, fins en aquells principis simples dels quals depèn tota la resta. // || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Capítol / Línia ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Tema / Tesi ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Comentari ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Text ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Conceptes precisos || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Hume es mostra contrari a la filosofia tradicional que considera “el sentit comú” i es basa en conceptes més precisos, en fets i no en hipòtesis. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Amés de la satisfacció d’haver conegut allò que ens pertoca més íntimament, es pot afirmar, amb tota seguretat, que gairebé totes les ciències són incloses en la ciència de la naturalesa humana, i en depenen. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Lògica || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Gottfried W.Leibniz fou un filòsof racionalista i matemàtic alemany. Entre ell i Newton, van inventar el càlcul diferencial. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Leibniz ha observat un defecte en els sistemes comuns de la lògica: que són molt complets quan expliquen les operacions de l’enteniment en la construcció de les demostracions, però massa breus quan es tracten de la probabilitat i de la resta de les mesures de l’evidència. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Ciències de la filosofia moral || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Les diferents ciències de la filosofia moral o ciències de la naturalesa humana (coneixement de l’home a diferència de la filosofia natural o física) són la lògica, la moral, la crítica (teoria de l’art) i la política. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">L’autor del tractat de la naturalesa humana sembla haver advertit aquest defecte en els esmentats filòsofs i s’ha esforçat, en la mesura de la seva capacitat, per reparar-lo. Com sigui que el seu llibre conté un gran nombre d’especulacions molt noves i remarcables, no serà possible donar-ne al lector una visió de totes. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Teoria empirista del coneixement || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Aquests són els conceptes bàsics de la teoria empirista del coneixement. Hume divideix les percepcions en impressions i idees. Per idees entén les imatges dèbils de les impressions, quan pensem i raonem. El racionalisme va dividir les idees en innates (per exemple, substància, Déu); adventícies (per exemple, arbre), i fictícies (per exemple, quimera). Hume també les divideix en simples i compostes, i fa servir els principis de l’associació de les idees. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">El nostre autor comença amb una sèrie de definicions. Anomena percepció qualsevol cosa que pugui presentar-se a la ment, ja sigui emprant els nostres sentits, ja sigui impulsats per la passió, ja sigui per exercir els nostres pensaments o la nostra reflexió. // || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">158 - 163 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les percepcions <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les percepcions dèbils deriven de les fortes. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les fortes són innates, mentre que les dèbils no ho són. Les passions i les impressions són idees innates. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">És evident que les nostres percepcions més fortes, o impressions, són innates; i que l’afecció natural, l’amor a la virtut, el ressentiment i tota la resta de les passions sorgeixen immediatament de la naturalesa. //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">176 - 179 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les impressions <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Quan una idea és ambigua, Hume apel·la sempre a la impressió, que l’ha de tornar clara i precisa. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Quan un terme filosòfic no té cap idea annexa es pregunta: de quina impressió deriva aquesta idea? Si no es pot determinar l’anomena irrellevant. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les impressions són sempre les que les precedeixen (a les idees) i tota idea amb què es basteix la imaginació fa primer la seva aparició en una impressió precedent. //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">193 - 194 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">La causalitat <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Hem de conèixer molt bé la idea de causa per entendre aquest concepte. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Podem buscar al nostre entorn per torbar alguna cosa que en sigui causa d’una altra. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Tots els raonaments referents a qüestions de fet estan basats en la relació causa i efecte. //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">223 - 228 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Exemple causa efecte BOLES DE BILLAR <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">La contigüitat en el temps i en el lloc és una circumstància per a les causes. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">La prioritat també ho és i la conjunció constant també ho és. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Prefaci **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 1 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">1 – 20 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">1 – 20 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Prefaci **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 2 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">21 – 35 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">21 – 35 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Prefaci **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 3 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">36 – 50 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">36 – 50 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Prefaci **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 4 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">51 – 54 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">51 – 54 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 1 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">55 – 85 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">55 – 85 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 3 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">100 – 107 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">100 – 107 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 4 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">115 - 123 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">115 - 123 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 4 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">125 - 134 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">125 - 134 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 5 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">135 - 149 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">135 - 149 ** ||
 * __<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Capítol / Línia __**<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> ||
 * __<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Tema / Tesi __**<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> ||
 * __<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Comentari __**<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> ||
 * __<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Text __**<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 6 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 6 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 6 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 7 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 7 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 8 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 8 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 10 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Cap. 10 **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">

<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">Les dues boles impacten i sempre hi ha un resultat igual o similar en un espai i un temps determinat amb un ordre cronològic i lògic dels fets. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;">La primera bola en moviment toca la segona, i immediatament la segona es posa en moviment; i quan provo l’experiment amb boles iguals o semblants, en circumstàncies iguals o semblants, trobo que el moviment i el contacte d’una bola segueix sempre el moviment de l’altra. //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Arial','sans-serif'; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: ES;"> || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">CAPÍTOL / LÍNIA ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">TEMA/TESI ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">COMENTARI ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">TEXT ** || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 10 ** **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">230-242 ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Relació causa-efecte || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Es planteja el fet que a partir de l’efecte podem determinar que la causa ha existit. Aquesta deducció es duen a terme a partir de les relacions d’idees. Exemple de les boles de billar. Les matemàtiques no depenen de qüestions de fe, sinó de relacions d’idees. || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">“Suposem que veig una bola que es mou en línia recta envers una altra; concloc, tot seguit, que toparan i que la segona es posarà en moviment. Aquesta és la inferència de la causa a l’efecte. || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 11 ** **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">243-258 ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">L’experiència  || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">En aquest apartat ens parla de la casualitat. Diu que aquesta no és cap exigència derivada de l’experiència sinó que és una creença. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">L’experiència es fonamenta en els mecanismes psicològics i en la força de l’hàbit i no té un caire necessari. Ens diu que Adam, sense gens d’experiència, no hauria pogut determinar el que hauria passat amb les dues boles però si que hauria estat capaç de deduir un concepte metafísic  || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: CA;">“ Tot allò que concebem és possible, almenys en un sentit metafísic; però on sigui que tingui lloc una demostració, el contrari és impossible i implica una contradicció.”  || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 12-13 ** **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">259-276 ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Principi de la uniformitat de la naturalesa  || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">L’experiència que adquirim ens fa anticipar a la visió i arribem a una conclusió d’acord amb l’experiència passada. Els raonaments sobre causalitat, doncs, estan regits per aquest principi de la uniformitat de la naturalesa (creença que ens fa admetre que la naturalesa es comporta d’una manera constant). D’aquí podem deduir que el que ha passat fins ara, passarà en un futur. || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: CA;">“ Hauria estat necessari que Adam hagués tingut experiència de l’efecte que es deriva de l’impuls d’aquestes dues boles.” <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: CA;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: CA;">“Concloem que causes semblants, en circumstàncies semblants, produeixen sempre efectes semblants.” || **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 14 ** **<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">278-295 ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Els esdeveniments futurs no es poden demostrar || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">El principi de la uniformitat de la naturalesa és la projecció en el temps futur del principi de casualitat i els dos són indemostrables. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">El que passa és que quan afirmem que la naturalesa és uniforme ho fem basant-nos en aquest mateix principi (raonament circular). Ens reafirmem en el fet que fins ara la naturalesa sempre ha estat uniforme (experiència) i d’aquí deduïm que això també ha de succeir en un futur. Però això és alhora indemostrable, l’univers pot ser que un dia no obeeixi les lleis estables. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Tot i això, ajuda en la recerca de la veritat (caràcter heurístic) ja que la ciència avança amb creences semblants. || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: CA;">“Allò que és possible no es pot demostrar mai que sigui fals: és possible que el curs de la naturalesa pugui canviar, ja que podem concebre aquest canvi. [...] L’experiència, quan es dóna en el passat, no pot ser cap prova de res per al futur, si no és que admetem el supòsit que hi ha una semblança entre ells- passat i futur. Aquest és, per tant, un punt que no pot admetre cap prova, en absolut, i que assegurem sense cap prova. ” || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;"> **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Capítol / Línia ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Tema / Tesi ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Comentari ** || **<span style="font-size: 10pt; color: white; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Text ** || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">La bellesa || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">La bellesa és part dels objectes en el moment que existeix un observador. <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">No podem parlar de bellesa com a part física. Hume posa l’exemple de la columna: una columna consta de base, de fus... i encara que sigui bella, aquesta bellesa no és una part. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Però si els demanàveu la descripció i posició de la bellesa us dirien que la bellesa no es cap part d’una columna.[...] La bellesa i elegància neixen exclusivament dels sentiments d’aquell observador. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">La moralitat || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Els judicis no es fonamenten en la raó, sinó que es basen en els sentiments. El sentiment moral forma part de l’estructura universal de la naturalesa humana. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Hem de reconèixer que el crim o la immoralitat no son fets ni relacions particulars que puguin ser objecte de l’enteniment, sinó que neixen del sentiment de desaprovació que, per l’estructura de la naturalesa humana, sentim inevitablement en percebre la barbàrie o la raó. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Els objectes inanimats no poden ser agents morals || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Hume justifica que les relacions no permeten demostrar la moralitat dient que es poden donar les mateixes relacions entre agents morals i en objectes inanimats. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Un arbre jove que ultrapassa i destrueix el seu pare té la mateixa relació amb ell que Neró quan matava Agripina; si la moralitat consistís en relacions, sen dubte hauria de ser igualment criminal. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">La raó està al servei dels sentiments || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">El fi d’una acció no troba l’origen en la raó si no que el troba als sentiments. De fet, aquest fi últim és un sentiment que la raó mai no pot explicar. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Preguntem a un home per què fa exercici; us dirà que ho fa per què vol conservar la salut. Si llavors li pregunteu per què vol conservar la salut, tot d’una us contestarà: perquè la malaltia és dolorosa. Si[...] voleu saber la raó per què odia el dolor, és impossible que us en doni cap. Aquest és el fi últim que no es refereix a cap altre objecte. // || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Funcions de la raó i del gust || <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Segons Hume la raó dona el coneixement de la veritat i la falsedat, i mostra els objectes tal i com són. La virtut proporciona el sentiment de bellesa i lletjor i els dota d’un sentiment intern que els modifica. La raó es qui ensenya el camí cap a la felicitat però la vertadera causa és el gust (sentiment general de la moralitat). La raó per si mateixa no indueix a l’acció. || //<span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">I el gust proporciona plaer o dolor, i amb això és la causa de la felicitat o de la infelicitat, ens indueix a actuar i és el primer ressort o impuls del desig i la volició. // || <span style="font-size: 10pt; line-height: 115%; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 15 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">236 – 247 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">236 – 247 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 16 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">261 - 267 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">261 - 267 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 17 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">269 - 275 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">269 - 275 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 18 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">280 - 286 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">280 - 286 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">Cap. 21 **
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">305 - 325 ** ||
 * <span style="font-size: 10pt; font-family: 'Tahoma','sans-serif'; mso-ansi-language: CA;">305 - 325 ** ||